Základem lidské stravy jsou potraviny bohaté na sacharidy, kdy jejich nejběžnějším zdrojem je pečivo tj. nejrůznější druhy chleba, celozrnné i bílé housky a samozřejmě i pečivo sladké a obiloviny neboli cereálie. Z pečiva získává organizmus nejen energii a sacharidy, ale pokud je pečivo celozrnné, dodá tělu také vitaminy, zejména skupiny B, dále A a E, některé minerální látky a vlákninu. Totéž platí o cereáliích a výrobcích z nich, rýži, těstovinách apod.
Kromě toho jsou bohatým zdrojem sacharidů i ovoce a zelenina. Největší množství je pak samozřejmě ve slazených nápojích a sladkostech, jejichž složení ale není pro lidský organismus zrovna nejzdravější. V jídelníčku by se tedy neměly objevovat příliš často, neboť při nedostatečné pohybové aktivitě dochází brzy ke zvyšování tělesné hmotnosti a výskytu obezity. Nezpochybnitelný je také jejich negativní vliv na tvorbu zubních kazů.
Pečivo a cereálie jako základ jídelníčku
Sacharidy tedy tvoří odedávna základ jídelníčku, a to i jídelníčku dětského jako nezbytný a také nejrychlejší zdroj energie.
Pokud zabrousíme do daleké minulosti, pak všichni víme, že již naši pravěcí předkové pěstovali obiloviny, což se projevilo ve zlepšení výživy. Ovšem, jakmile budeme srovnávat se současným stavem, pak zjistíme, že současný průměrný člověk denně zkonzumuje přibližně 2 400 kcal (přibližně 9 000 kJ), z čehož je pouze asi 30 % kryto sacharidy. Obsah vlákniny ve stravě je pak pouze cca 20 g. Na úkor poklesu vlákniny v naší současné stravě výrazně roste podíl tzv. rafinovaných sacharidů, které pocházejí z nejrůznějších sladkostí, bílého pečiva apod. Naproti tomu měl například pravěký lovec ve stravě sacharidů 50-70 % a celých 40 g vlákniny.
Vláknina – krok ke zdraví
O vláknině se mluví již dlouho, všichni jsme o ní určitě slyšeli. Jaký je tedy její prospěch pro náš organismus?
Doporučuje se tedy, aby dospělý člověk snědl denně přibližně 25 g denně.
Již v 70. letech byl zjištěn vztah mezi některými chronickými onemocněními a konzumací celozrnných cereálií. Studie prokázaly pozitivní vliv celozrnné stravy s vysokým obsahem vlákniny na chronická onemocnění, zejména pak nemoci srdce a cév a také na prevenci některých nádorových onemocnění.
Kolik čeho
Pečivo a obiloviny jsou proto považovány za základ „dospělácké“ i dětské stravy. Hodí se nejen ke snídani nebo ke svačině, ale mohou být i součástí večeří či obědů. Doporučené množství pečiva a cereálií na den pro dospělé a děti se liší.
Bílé nebo tmavé?
Množství tělu prospěšných látek ale také závisí na tom, zda je pečivo bílé nebo celozrnné, zda jsou cereálie celozrnné, rýže loupaná nebo přírodní. Více zdraví prospěšných látek obsahují celozrnné výrobky, které jsou tak vhodnější pro zdravou výživu. Bílé pečivo naopak tělu dodává téměř pouze sacharidy a samotnou energii, z jídelníčku by proto mělo tvořit jen menší část.
U dětí ale toto neplatí až tak doslova. Dětský organismus by si nedokázal poradit s množstvím vlákniny doporučovaným dospělým, tudíž je vhodnější dětem do deseti let zařazovat do jídelníčku spíše pečivo bílé a celozrnné postupně, podle přibývajícího věku.
Mnoho rodičů kupuje svým dětem v dobré víře „tmavé“ pečivo. Většinou ale netuší, že s celozrnným pečivem nemusí mít vůbec nic společného a že může být pouze obarvené. Je proto třeba sledovat informace na obalech výrobků nebo brát takové, na kterých jsou hrubé kousky a zrníčka skutečně vidět.
Prospěšné snídaně
Preventivní vliv pravidelné konzumace cereálií a pečiva na rozvoj obezity prokázala studie, která proběhla v letech 2005 až 2006 v Řecku (kolektiv autorů, the Panacea study, 2008).
Do této studie bylo zařazeno okolo 700 dětí ve věku 10 až 12 let. Závěry pak prokázaly, že pokud bude dítě pravidelně snídat cereálie a pečivo, pozitivně tím ovlivní svou hmotnost na zdravou míru. Rovněž vyplynulo, že u těchto jedinců, kteří zachovávají pravidelnou snídani je v případě dívek až 2,4krát menší pravděpodobnost nadváhy či obezity, v případě chlapců pak 1,7krát menší.
Jak a kdy
Pečivo nebo cereálie by měly tvořit každodenní součást jídelníčku. Záleží ale také na celkovém množství, které dítě sní. Může se totiž stát, že například k obědu sní množství rýže odpovídající dvěma porcím, některé z jídel předcházející nebo následujících tak bude obsahovat sacharidů méně. Může to být například svačina složená pouze z jogurtu a ovoce nebo sýra a zeleniny, nebo večeře, k níž nebudou jako příloha těstoviny nebo pečivo, ale brambory nebo vydatný zeleninový salát. Obecně ale platí, že více sacharidů bychom měli sníst dopoledne, kdy si s nimi naše tělo dokáže lépe poradit.
Tipy na vhodné zařazení sacharidů do dětského jídelníčku ke snídani
Více tipů pro dětský jídelníček je možné nalézt na www.vyzivadeti.cz. Poradenské centrum Výživa dětí také nabízí možnost zkonzultovat jídelníček dětí osobně s nutričními terapeutkami v poradně nebo na bezplatné informační lince 800 230 000.